GRAD LABIN, kojeg zastupa gradonačelnik Valter Glavičić,
OPĆINA PIĆAN, koju zastupa načelnik Dean Močinić,
OPĆINA RAŠA, koju zastupa načelnik Leo Knapić,
OPĆINA SVETA NEDELJA, koju zastupa načelnica Irene Franković

kao suosnivači Javne vatrogasne postrojbe Labin,

JAVNA VATROGASNA POSTROJBA LABIN (u daljnjem tekstu: poslodavac), koju zastupa zapovjednik Saša Stepančić, s jedne strane                                                                                 
i
SINDIKAT ISTRE, KVARNERA I DALMACIJE – Sindikalna podružnica JVP Labin (u daljnjem tekstu: sindikat) zastupana po sindikalnom povjereniku Predrag Rogiću

zaključili su dana  20.06.2024.godine

 KOLEKTIVNI  UGOVOR
ZA RADNIKE U JAVNOJ VATROGASNOJ POSTROJBI

I.   TEMELJNE ODREDBE

Članak   1.
  Ovim Kolektivnim ugovorom uređuje se prava i obveze radnika i poslodavca, uvjeti rada,  plaće, naknade plaće, te druga pitanja u svezi s radnim odnosom radnika.

Članak   2.
	Radnik je obvezan savjesno i marljivo obavljati poslove radnog mjesta za koje je sklopio ugovor o radu, usavršavati svoje znanje i radne vještine, štititi poslovne interese poslodavca i pridržavati se strukovnih i stegovnih pravila koja proizlaze iz organizacije posla i pravila struke.

Članak  3.
	Primjenjujući odredbe ovog Kolektivnog ugovora, poslodavac će se pridržavati općih načela i pravila utvrđenih kolektivnim ugovorom i propisima iz područja radnog, mirovinskog i invalidskog prava.

	Poslodavac će radniku isplatiti plaću za obavljeni rad, te mu omogućiti ostvarivanje drugih prava utvrđenih ovim Kolektivnim ugovorom, zakonom i drugim aktima.

Članak  4.
	Odredbe ovog Kolektivnog ugovora neposredno se primjenjuju na sve radnike, osim ako prava i obveze pojedinog radnika nisu povoljnije uređene ugovorom o radu.

	Kada odredbe ugovora o radu upućuju na primjenu pojedinih odredaba ovoga Kolektivnog ugovora, takve odredbe Kolektivnog ugovora postaju sastavni dio ugovora o radu.

Članak  5. 
            Ako se zakonom ili kolektivnim ugovorom,  koji obvezuje poslodavca i radnika,  pojedini  
uvjeti rada utvrde povoljnije od uvjeta određenih ovim Kolektivnim ugovorom, primjenjivat će se neposredno odredbe kolektivnog ugovora, odnosno zakona.

             1.  Zabrana diskriminacije

                                                                          Članak 6.
             Poslodavac je obvezan poštivati sva ograničenja i zabrane diskriminacije radnika sukladno odredbama Zakona.
                 Diskriminacija je zabranjena u odnosu na:
-	uvjete za zapošljavanje, uključujući kriterije i uvjete za izbor kandidata za obavljanje određenog posla na svim razinama profesionalne hijerarhije,
-	napredovanje na poslu,
-	pristup svim vrstama i stupnjevima stručnog osposobljavanja, dokvalifikacije i prekvalifikacije,
-	uvjete zaposlenja i rada kao i sva prava iz radnog odnosa i u svezi s radnim odnosima, uključujući jednakost plaća,
-	otkaz ugovora o radu,
-	prava članova i djelovanja u udrugama radnika ili poslodavca te bilo kojoj profesionalnoj organizaciji, uključujući povlastice koje proizlaze iz toga članstva.

             Diskriminacijom se smatra uznemiravanje i spolno uznemiravanje.
             Odredbe kolektivnog ugovora, ugovora o radu i odredbe drugih akata poslodavca kojima se utvrđuje diskriminacija na nekom od temelja iz stavka 2. i 3. ovoga članka ništave su. 

II.  SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1.	Zasnivanje radnog odnosa
Članak  7.
	Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.
	Ugovor o radu je sklopljen kada su se poslodavac i radnik ( u daljnjem tekstu: ugovorne strane ) suglasile o bitnim sastojcima ugovora.
             Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.

Članak  8.
	Ugovor o radu sklapa se na neodređeno vrijeme, ako zakonom ili kolektivnim ugovorom  nije drugačije predviđeno.
	Ugovor o radu na neodređeno vrijeme obvezuje ugovorne strane  dok ga jedna od njih ne otkaže ili dok ne prestane na neki drugi način određen zakonom.
	Ako ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra se da je sklopljen na neodređeno vrijeme.
Članak  9.
	Iznimno, ugovor o radu može se sklopiti na određeno vrijeme, kada za to postoji stvaran i važan razlog, a osobito ako se radi o:
		- sezonskom poslu,
		- zamjeni privremeno nenazočnog radnika,
		- privremenom povećanju opsega posla,
		- privremenim poslovima za koje postoji iznimna potreba,
		- ostvarivanju određenog programa ograničenog trajanja,
		- poslovima koji ne trpe odgodu, za koje se sklapa ugovor o radu na određeno vrijeme do zasnivanja radnog odnosa na temelju natječaja, odnosno oglasa, ali ne duže od 90 dana,
		- poslovima za koje se na raspisani natječaj, odnosno oglas ne javi osoba koja ispunjava propisane uvjete, te s osobom koja te uvjete ne ispunjava sklapa ugovor na određeno vrijeme do zapošljavanja osobe koja ispunjava propisane uvjete,
		- drugim slučajevima utvrđenim zakonom ili kolektivnim ugovorom.

Članak  10.
	Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme prestaje istekom roka utvrđenog tim ugovorom.
	Poslodavac može sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme na temelju kojih se radni odnos na istim poslovima zasniva za neprekinuto razdoblje duže od tri godine samo ako je to dopušteno kolektivnim ugovorom.
Članak  11.
	Poslodavac, sukladno godišnjem planu i programu rada poslodavca, donosi odluku o potrebi sklapanja ugovora o radu.
	Sklapanju ugovora o radu prethodi postupak izbora radnika, sukladno odredbama zakona i kolektivnog ugovora.
	U javnom natječaju, odnosno oglasu poslodavac navodi naziv radnog mjesta, vrstu radnog mjesta, vrstu radnog odnosa i trajanje radnog vremena, posebne uvjete koje mora ispunjavati kandidat, rok do kojeg se primaju prijave i rok u kojem će prijavljeni kandidati biti obavješteni o izboru.
	Odluku o izboru između prijavljenih kandidata na javni natječaj, odnosno oglas i o zasnivanju radnog odnosa s izabranim kandidatom donosi poslodavac, uz prethodno savjetovanje Radničkog vijeća ili sindikata.
            Na temelju odluke o izboru, ugovor o radu s izabranim kandidatom sklapa zapovjednik.
            Kandidatima koji nisu izabrani dostavlja se pisana obavijest i vraća dostavljena dokumentacija u roku od  osam dana od donošenja odluke o izboru.
	Za  obavljanje poslova  koji ne trpe odgodu ili za kojima potreba ne traje duže od 90 dana, zapovjednik može sklopiti ugovor o radu na određeno vrijeme bez objavljivanja javnog natječaja, odnosno oglasa, ali samo za razdoblje najduže do 90 dana.

Članak  12.
            Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku. Pisani ugovor o radu mora sadržavati  uglavke o :         

1.	ugovornim strankama te njihovom prebivalištu odnosno sjedištu,
2.	mjestu rada,
3.	nazivu, naravi ili vrsti posla na koji se radnik zapošljava,
4.	danu otpočinjanja rada,
5.	očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,
6.	trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo,
7.	otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati radnik odnosno poslodavac,
8.	osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdobljima isplate primanja na koja radnik ima pravo,
9.	trajanju redovitog radnog dana ili tjedna,
10.	upoznavanju radnika s organizacijom rada i zaštitom na radu, te omogućavanju radniku da se upozna s propisima o radnim odnosima.

                         Umjesto uglavka iz točke 6 - 9. stavka 1. ovoga članka može se u ugovoru o radu uputiti na  odgovarajuće zakone, druge propise ili odredbe ovoga Kolektivnog ugovora koji uređuje ta pitanja.

                         2. Uvjeti za sklapanje ugovora o radu 

Članak 13.
            Ugovor o radu može sklopiti svaka osoba koja je navršila petnaest godina života.
Malodobnik stariji od petnaest godina života može sklopiti ugovor o radu samo uz ovlaštenje zakonskog zastupnika.

Članak  14.
	Prije sklapanja ugovora o radu, radnik je dužan izvijestiti poslodavca o bolesti ili drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili bitno ometa u izvršavanju  obveza iz ugovora o radu ili koja ugrožava život ili zdravlje osoba s kojima u izvršavanju ugovora o radu radnik dolazi u dodir.
	Radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova, poslodavac može uputiti radnika na liječnički pregled, a obavezan je to učiniti ako je prethodno utvrđivanje zdravstvene sposobnosti za određene poslove propisano zakonom ili drugim propisom, a radnik nema važeću svjedodžbu o zdravstvenoj sposobnosti.
             Troškove u svezi ishođenja svjedodžbe o zdravstvenoj sposobnosti snosi poslodavac u cijelosti.

Članak  15.
	Nazivi radnih mjesta s popisom i opisom poslova i posebnim uvjetima za sklapanje ugovora o radu radi obavljanja određenih poslova radnih mjesta utvrđeni su Pravilnikom o  unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta poslodavca, u skladu sa zakonom i drugim propisima.

Članak  16.
             Prije sklapanja ugovora o radu može se provjeriti sposobnost kandidata za obavljanje
 određenih poslova .
	Provjera sposobnosti iz stavka 1. ovog članaka može se obaviti za poslove za koje je Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta, kao uvjet za zasnivanje radnog odnosa propisano prethodno radno iskustvo ili stručna sprema.
	Provjera sposobnosti iz stavka  2. ovoga članka provodi tročlano stručno povjerenstvo koje imenuje zapovjednik.
             Članovi stručnog povjerenstva trebaju imati najmanje stručnu spremu za poslove i radne zadatke radnog mjesta koje će kandidat popunjavati. 
             Pri provjeri sposobnosti iz stavka 2. ovoga članka  zatražit će se od radnika da praktičnim radom pokaže koliko vlada stručnim i drugim vještinama potrebnim za rad na određenom poslu.
	O rezultatima provjere stručnih i ostalih radnih sposobnosti sastavit će se zapisnik.
Na osnovi prethodne provjere stručnih i drugih radnih sposobnosti, poslodavac će donijeti odluku o zasnivanju radnog odnosa.

Članak  17.
	S izabranim kandidatom zaključit će se ugovor o radu.
	Radnik je dužan stupiti na rad na dan određen ugovorom o radu.
	Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti uvid u opće akte poslodavca, odnosno u kolektivni ugovor kojim se uređuju prava i obveze iz radnog odnosa.
	Ako radnik bez opravdanog razloga ne počne raditi na dan određen ugovorom o radu, taj će se ugovor raskinuti.

Članak  18.
	Prigodom stupanja na rad radnik se pobliže upoznaje s poslovima i radnim zadacima određenog radnog mjesta, uvjetima rada, neposrednim suradnicima, pravima i obvezama iz radnog odnosa te zaštitom na radu.
	Radnik u rad uvodi neposredni rukovoditelj ili radnik s određenim radnim iskustvom, kojeg za to odredi neposredni rukovoditelj.

Članak  19.
	Osobu koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se školovala, može se zaposliti kao pripravnika.
	Kao pripravnici zapošljavaju se  i osobe koje nakon završenog školovanja  imaju u svojem zanimanju radno iskustvo kraće od radnog iskustva propisanog Pravilnikom u unutarnjoj organizaciji  i sistematizaciji radnih mjesta.
	Radni odnos u svojstvu pripravnika može se  zasnovati za poslove za koje je Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta  predviđeno da se ne traži radno iskustvo ili da se traži radno iskustvo do godinu dana.
	Pripravnik zasniva radni odnos na određeno vrijeme.
	Trajanje pripravničkog staža određuje se Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta ako zakonom ili drugim propisom nije drukčije određeno.

Članak  20.
	Ugovorom o radu utvrdit će se trajanje pripravničkog staža, sadržaj i način njegova provođenja  i osposobljavanja pripravnika za samostalni rad  te druga pitanja radnog odnosa pripravnika.
	Prilikom izbora pripravnika zapovjednik imenuje tročlano povjerenstvo koje tijekom pripravničkog staža prati osposobljavanje  pripravnika i na kraju pripravničkog staža provjerava pripravnikovu osposobljenost za samostalni rad, ako postupak provjere osposobljenosti pripravnika za samostalni rad  nije drukčije uređen zakonom, drugim propisom ili kolektivnim ugovorom.
	Članovi povjerenstva iz prethodnog stavka ovog članka moraju imati najmanje onaj stupanj stručne spreme koji ima pripravnik.
	U povjerenstvo za praćenje pripravničkog staža imenuje se, redovito, radnici poslodavca, a iznimno i osobe koje nisu zaposlene kod poslodavca.

Članak  21.
	Radno iskustvo potrebno za samostalni rad pripravnik stječe redovito, praktičnim radom na poslovima za koje se osposobljava.
	Pripravnik ne može samostalno obavljati poslove za koje se osposobljava.
	Pripravnik ima sva prava i obveze iz radnog odnosa i u vezi s radnim odnosom kao i drugi radnici, ako ovim Kolektivnim ugovorom, drugim propisom ili ugovorom o radu nije drukčije određeno.
  
Članak  22.
             Ako je stručni ispit ili radno iskustvo utvrđeno zakonom ili drugim propisom kao uvjet za obavljanje poslova određenog zanimanja, poslodavac može osobu  koja je završila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno osposobljavanje  bez zasnivanja radnog odnosa  (volonterski rad).

	3. Probni rad

Članak  23.
	Probni rad za radnike od trećeg stupnja stručne spreme ne može se ugovorom o radu utvrditi u trajanju dužem od tri mjeseca, a za ostale radnike do šest mjeseci.
	Ako je ugovoren probni rad, otkazni rok je 15 dana.

III.      OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak  24.
	Poslodavac će omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama rada, školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje.
	Radnik je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada školovati se, obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.
	Tijekom obrazovanja za potrebe poslodavca radniku pripadaju sva prava kao da je radio.
	Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na obrazovanje i poslodavca utvrđuju se posebnim ugovorom u skladu s ovim Kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.

IV.     RADNO VRIJEME I RASPORED RADNOG VREMENA

1. Puno radno vrijeme

Članak  25. 
	Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.
             Radom u turnusima smatra se rad radnika prema utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji radnik obavlja naizmjenično tijekom tjedna ili mjeseca po 12 (dvanaest) sati dnevno u ciklusima 12-24-12-48.

2.	Nepuno radno vrijeme

Članak  26.
	Radnik može zasnovati radni odnos s nepunim radnim vremenom, ako narav i opseg posla ili  organizacija rada ne zahtijeva rad s punim radnim vremenom  (primjerice: manji opseg određenih poslova, povećanje opsega poslova samo u određenom razdoblju tijekom dana, obavljanje dijela poslova radnika koji radi skraćeno radno vrijeme i sl.).
             Radnik s nepunim radnim vremenom ostvaruje ista prava  kao radnik s punim radnim vremenom glede odmora između dva uzastopna radna dana, tjednog odmora, najkraćeg trajanja godišnjeg odmora i plaćenog dopusta.
	Radniku s nepunim radnim vremenom osnovna plaće se određuje razmjerno radnom vremenu za koje je zasnovao radni odnos, ako ugovorom o radu nije drukčije uređeno.

	3. Prekovremeni rad

Članak  27. 
	U slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega posla i u drugim slučajevima prijeke potrebe, radnik je dužan, na pisani zahtjev nadležnog rukovoditelja, raditi duže od punog radnog vremena (prekovremeni rad). Ukoliko priroda prijeke potrebe onemogućava poslodavca da prije početka prekovremenog rada uruči radniku pisani zahtjev, usmeni zahtjev poslodavac je dužan pisano potvrditi u roku od sedam dana od dana kada je prekovremeni rad naložen.
	O uvođenju prekovremenog rada nadležni rukovoditelj dužan je izvijestiti radnika najkasnije jedan dan unaprijed.
	Iznimno od stavka 2. ovog članka, u slučaju kada je prekovremeni rad prijeko potreban radi nastupa elementarne nepogode, dovršenje procesa rada  čije se trajanje nije moglo predvidjeti, a prekid kojega bi nanio poslodavcu znatnu materijalnu štetu, zamjene nenazočnog radnika u procesu rada u neprekidnom trajanju i drugim sličnim slučajevima, radnik je dužan  raditi prekovremeno bez prethodne najave.
             Višak sati ostvaren redovnim radom u turnusu smatra se prekovremenim radom u dnevnoj smjeni. Višak sati smatra se svaki sat rada duži od redovnog mjesečnog fonda sati. Redovni mjesečni fond radnih sati su sati koje radnik treba raditi u tekućem mjesecu, a dobije se na način da se broj radnih dana u tekućem mjesecu (za petodnevni radni tjedan) pomnoži sa 8 (osam) sati.
             Ukoliko radnik u tekućem mjesecu redovnim radom u turnusu ostvari manjak sati u odnosu na redovni mjesečni fond sati isti će se poravnavati sa viškom sati u idućem mjesecu.
             Radnik ne ostvaruje pravo na višak sati ostvaren redovnim radom u turnusu ukoliko je tokom mjeseca bio odsutan sa posla, osim u slučaju korištenja godišnjeg odmora ili plaćenog dopusta kada ostvaruje pravo na višak sati sukladno smjeni u kojoj je radnik raspoređen.

Članak  28.  
	Ako radnik radi prekovremeno, ukupno trajanje rada radnika na smije biti duže od pedeset sati tjedno. Prekovremeni rad pojedinog radnika na smije trajati duže od dvjesto pedeset sati godišnje.

	Prekovremeni rad malodobnih radnika je zabranjen.
	Trudnica, majka s djetetom do tri godine starosti i samohrani roditelj s djetetom do šest godina starosti može raditi prekovremeno samo ako  napiše izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

	4. Noćni rad
Članak  29.
             Rad između  22 sata i 6 sati idućeg dana, smatra se noćnim radom.

                                                                                  Članak 30.
Pripravnost (pasivno dežurstvo) je vrijeme u kojem je radnik pripravan odazvati se pozivu 
Poslodavca za obavljanje poslova, ako se pokaže takva potreba, pri čemu se radnik ne nalazi na mjestu na kojem se njegovi poslovi obavljaju niti na drugom mjestu koje je odredio Poslodavac.
Radnik u pripravnosti (pasivnom dežurstvu)  dužan je u najkraćem mogućem roku, a najduže u roku jednog sata doći na posao, potpuno spreman za obavljanje svih zadaća.
Pripravnost (pasivno dežurstvo) se smatra vrijeme od 12 sati prije redovnog rada utvrđenog 
rasporedom rada pojedine smjene. 
Naknada za pripravnost (pasivno dežurstvo) iznosi 10%  satnice redovnog rada radnika.

            5. Raspored radnog vremena

Članak  31. 
	Tjedno radno vrijeme raspoređuje se u pet radnih dana, od ponedjeljka do petka, osim kod operativnih radnika koji rade u turnusima po sistemu 12-24-12-48. Radno vrijeme tih radnika raspoređeno je u četiri smjene. Svaki radnik raspoređen je u smjenu. Radnim danom tih radnika, u smislu evidencije prisutnosti na radu te osiguravanja pojedinih prava radnika u slučaju odsutnosti s posla radi korištenja godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, bolovanja i drugim opravdanim slučajevima, smatra se dan kada radi smjena u kojoj je radnik raspoređen.
	Dnevno radno vrijeme u pravilu je jednokratno.
	Početak i završetak tjednog radnog vremena i raspored radnog vremena na određenim poslovima utvrđuje se godišnjim planom i programom rada poslodavca.

	6. Preraspodjela radnog vremena

Članak  32. 
	Zapovjednik može donijeti odluku o preraspodjeli radnog vremena, ako to zahtjeva narav posla i proces rada poslodavca.
	Preraspodjela radnog vremena  se može odrediti samo za neke ustrojstvene jedinice poslodavca, odnosno pojedina radna mjesta. Preraspodijeljeno radno vrijeme može iznositi najviše 50 sati tjedno.
	Sve odluke o radnom vremenu, osim odluke o hitnom prekovremenom radu, moraju se objaviti na oglasnoj ploči poslodavca, najkasnije tjedan dana prije početka primjene.
	
                  7. Evidencije o nazočnosti na radu

Članak  33.
	Poslodavac vodi evidenciju o nazočnosti na radu.
	Radnici su dužni prijaviti dežurnoj osobi vrijeme dolaska na rad, vrijeme odlaska s rada, kao i svaki izlazak iz poslovnih prostorija poslodavca tijekom radnog vremena,

V.      ODMORI I DOPUSTI
Članak  34.
	Poslodavac donosi odluku o korištenju odmora i dopusta za radnika.
	U slučaju prijeke potrebe poslodavac može zatražiti da radnik odgodi ili prekine korištenje odmora i dopusta.
	U slučaju iz stavka  2. ovog članka, poslodavac je dužan radniku naknaditi stvarne troškove odgode ili prekida korištenja odmora i dopusta.

	 1. Stanka
Članak  35.
	Radnik koji radi puno radno vrijeme ima pravo na odmor (stanku) u tijeku radnog dana, u trajanju od 30 minuta.
	Radnik koji radi u turnusima od 12 sati ima pravo na odmor u trajanju od dva puta po 30   minuta (60 min).
	Stanka iz stavka  1. i 2. ovog članka ubraja se u radno vrijeme.
	Vrijeme korištenja stanke određuje zapovjednik postrojbe.
	Ako narav pojedinih poslova ne omogućuje prekid rada radi korištenja stanke, radniku koji radi na tim poslovima vrijeme stanke će se preraspodijeliti u okviru ukupnog godišnjeg radnog vremena.

	 2. Dnevni odmor
Članak  36.
	Odmor između dva uzastopna radna dana iznosi najmanje  12 sati neprekidno.

              3. Tjedni odmor
Članak  37.
             Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati neprekidno.
	Dani tjednog odmora su subota i nedjelja.
	Ako je prijeko potrebno da radnik radi na dane tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom slijedećeg tjedna.
	Ako radnik radi potrebe posla ne može koristiti tjedni odmor na način iz stavka 3. ovog članka,  može ga koristiti naknadno prema odluci nadležnog rukovoditelja.

	 4. Godišnji odmor
Članak  38. 
	Radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje četiri tjedna odnosno 20 radnih dana, a radnici sa posebnim uvjetima rada 25 radnih dana, u svakoj kalendarskoj godini.
	Malodobni radnik ima pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje pet tjedana odnosno 25 radnih dana.
              
Članak  39. 
Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na minimalni broj dana iz članka 38. Kolektivnog ugovora dodaju dani godišnjeg odmora prema sljedećim pojedinačno određenim mjerilima:

a) s obzirom na složenost poslova:

- poslovi za koji je uvjet NSS		             2  dana
- poslovi za koji je uvjet SSS		             3  dana 
- poslovi za koji je uvjet VŠS		             4  dana 
- poslovi za koji je uvjet VSS		             5  dana

b) s obzirom na dužinu radnog staža

                             -  do  5 godina radnog staža                                  1  dan
                          - od 5 do 10 godina radnog staža		             2  dana 
- od 10 do 15 godina radnog staža		3  dana
- od 15 do 20 godina radnog staža		4  dana 
- od 20 do 25 godina radnog staža		6  dana 
- od 25 do 30 godina radnog staža		7  dana 
- od 30 i više godina radnog staža  	             8  dana 

c)  s obzirom na posebne socijalne uvjete:

-  roditelju, posvojitelju ili staratelju s jednim 
    malodobnim djetetom	 2  dana 
-  roditelju, posvojitelju ili staratelju za svako
   daljnje malodobno dijete još po  1 dan
 - roditelju, posvojitelju ili staratelju hendikepiranog djeteta, bez obzira na 
    ostalu djecu 3 dana 
                    -Invalidu 2 dana 
                                                                                                                        
                d)   s obzirom na ostvarene rezultate rada:

- prema ocjeni nadležnog rukovoditelja do 2  dana:
   
 naročito uspješan                                                  2 dana 
 uspješan                                                                1 dana 
 prosječan                                                               0 dan 

Za radnike koji svojim rasporedom rade u turnusima, broj radnik dana godišnjeg
odmora svodi se na broj smjena na način da se broj radnih dana pomnoži sa 8 (osmosatno radno vrijeme), te podijeli sa 12 (radno vrijeme smjene), kao što je prikazano u sljedećoj tablici:

Broj radnih dana GO                                                     Broj smjena GO

42 i više                                                                                    30
41                                                                                             29
40                                                                                             28
39                                                                                             27
38                                                                                             26
37 i 36                                                                                      25
35                                                                                             24
34 i 33                                                                                      23
32 i 31                                                                                      22
30                                                                                             20
	
Članak  40. 
	Prigodom utvrđivanja trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se subote, nedjelje, blagdani i neradni dani određeni zakonom osim za radnike koji rade u turnusima odnosno smjenama.
	Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni liječnik, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

Članak  41.
	Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna odnosa duži od osam dana, stječe pravo na godišnji odmor nakon šest mjeseci neprekidnog rada.
	Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne službe ili drugoga zakonom određenog opravdanog razloga, ne ubraja se u rok iz stavka  1.  ovoga članka.
	Radnik ima pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora, određenog na način propisan ovim kolektivnim ugovorom za svakih navršenih mjesec dana rada u slučaju:
		- ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos, zbog neispunjenja šestomjesečnog roka rada, nije stekao pravo na godišnji odmor,
		- ako mu radni odnos prestane prije završetka šestomjesečnog roka rada,
		- ako radni odnos prestane prije 1. srpnja.
	Iznimno od stavka  3.  ovog članka, radnik koji odlazi u mirovinu prije  1.  srpnja ima pravo na puni godišnji odmor.

Članak  42.
	Radnik može na osobni zahtjev, koristiti godišnji odmor u dva dijela, s time da prvi dio godišnjeg odmora ne može biti kraći od deset (10) dana ili deset (10) smjena.
             Radnik može dva puta godišnje koristiti po jedan dan godišnjeg odmora za osobne potrebe, uz prethodnu najavu nadležnom rukovoditelju, najmanje tri dana unaprijed.    

Članak  43. 
	Godišnji odmor koristi se sukladno planu korištenja godišnjih odmora.
	Plan iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje zapovjednik, najkasnije do 31. ožujka  tekuće godine, uz prethodno savjetovanje sa Radničkim vijećem ili sindikatom.
	Na temelju plana iz stavka 1. ovoga članka svakom radniku dostavlja se pisana odluka o korištenju godišnjeg odmora, najkasnije 15  dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

		5. Plaćeni dopust
Članak  44. 
	Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni dopust), do ukupno najviše 10 radnih dana odnosno 8 smjena u jednoj kalendarskoj godini, u slijedećim slučajevima:
		- sklapanje braka				5  radnih dana odnosno 3 smjene
		- rođenje djeteta			                          5  radnih dana odnosno 3 smjene
		- smrti supružnika, djeteta,
		  roditelja ili unuka			             5  radnih dana odnosno 3 smjene
		- smrti brata, sestre, djeda, bake, 
		  roditelja supružnika, te zetova i snaha                2  radna dana odnosno 2  smjene
		- selidbe u istom mjestu prebivališta	             2  radna dana odnosno 2 smjene
                            -selidbe u drugo mjesto  prebivališta                  3 radna dana odnosno 2 smjene
		- dobrovoljni davatelj krvi po davanju	             2  radna dana odnosno 2 smjene
		- teške bolesti djeteta ili roditelja
		  izvan mjesta stanovanja			3  radna dana odnosno 2 smjene
		- sudjelovanja na vatrogasnim susretima,
                            seminarima, obrazovanju za vatrogasne
                            aktivnosti i dr.			               	2  radna dana odnosno 2 smjene
			- otklanjanja posljedica elementarne nepogode
			  na objektima za stanovanje			  5  radnih dana odnosno 4 smjene

	Radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u stavku 1. ovog članka, neovisno o broju dana koje je tijekom godine iskoristio prema drugim osnovama.
Ostvarene dane plaćenog dopusta nije moguće prenijeti u iduću kalendarsku godinu.

Članak  45.
	Radnik kojeg poslodavac upućuje na školovanje, stručno osposobljavanje ili usavršavanje ima pravo na plaćeni dopust za pripremanje i polaganje ispita, ukupno do 15 radnih dana godišnje.
            Za pripremanje i polaganje završnog ispita, osim plaćenog dopusta iz stavka 1. ovoga članka, radnik ima pravo na još 5 radnih dana plaćenog dopusta, odnosno 3 smjene.
	Ako to zahtijevaju okolnosti, radniku se može odobriti plaćeni dopust za školovanje, stručno osposobljavanje ili usavršavanje u dužem trajanju, ali ne duže od 60 radnih dana u jednoj godini.

Članak  46.
            Odluku o pravu korištenja plaćenog dopusta iz članaka 45. i 46. Kolektivnog ugovora donosi zapovjednik na temelju pisanog zahtjeva radnika.

Članak  47.
	Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana u tijeku kalendarske godine, pod uvjetom da je takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova poslodavca, a osobito radi:
		- njege člana uže obitelji,
		- gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana,
		- liječenja na osobni trošak,
		- sudjelovanje u kulturno umjetničkim i športskim priredbama,
		- osobnog školovanja, doškolovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije.
            Ako to okolnosti zahtijevaju, radniku se neplaćeni dopust iz stavka 1. ovog članka može odobriti u trajanju dužem od 30 dana.
            Odluku o pravu korištenja neplaćenog dopusta donosi zapovjednik na temelju pisanog zahtjeva radnika, uz suglasnost nadležnog rukovoditelja.

VI.     ZABRANA NATJECANJA (KONKURENCIJE)

Članak 48.
             Radnik ne smije za sebe ili za drugog poslodavca obavljati poslove kojima konkurira poslodavcu.
	Iznimno od stavka 1. ovoga članka, nadležni rukovoditelj može odobriti radniku obavljanje poslova za drugog poslodavca.
	Zabrana iz stavka 1. ovoga članka, odnosi se na obavljanje rada u svim oblicima pravnih odnosa (ugovor o radu, ugovor o trgovačkom zastupanju, ugovor o dijelu, ugovor o autorskom djelu i sl.).
	Ugovorom o radu mogu se potpunije urediti prava i obveze radnika u svezi s obavljanjem rada za drugog poslodavca.

Članak  49.
            Na način i uz uvjete propisane Zakonom o radu, poslodavac i radnik mogu ugovoriti da se određeno vrijeme nakon prestanka ugovora o radu, radnik ne smije zaposliti kod druge osobe koja konkurira poslodavcu na tržištu, te da ne smije za svoj račun ili za račun treće osobe sklapati poslove kojima se natječe s poslodavcem (ugovorena zabrana natjecanja).

VII.  ZAŠTITA  ŽIVOTA, ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI RADNIKA DOSTOJANSTVA RADNIKA 

             1. Zaštita života i zdravlja radnika

Članak  50.
	Poslodavac se obvezuje osigurati zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika u svakom obliku povezanom s radom, a osobito: održavati postrojenja, uređaje, opremu, sredstva rada, mjesto rada i pristup mjestu rada, te ih prilagođavati promjenama okolnosti, primijeniti mjere zaštite zdravlja  i sigurnosti radnika, sprječavati opasnost na radu, obavještavati radnike o opasnosti na radu i osposobljavati ih za rad na siguran način, te provoditi ostale propisane mjere zaštite na radu.
             Svaki radnik je odgovoran za vlastitu sigurnost  i zdravlje, kao i sigurnost i zdravlje ostalih radnika na koje utječu njegovi postupci na radu.
             Radnik je u provedbi mjera zaštite i sigurnosti obavezan pravilno upotrebljavati sredstva rada  i osobnu zaštitnu opremu, odmah obavijestiti poslodavca o događaju koji predstavlja moguću opasnost  te provoditi druge  propisane ili od poslodavca utvrđene mjere.
             Radnicima koji rade na težim poslovima, odnosno poslovima za koje je priznat staž osiguranja s povećanim trajanjem, može se odobriti plaćeni medicinski odmor, ako su obavljajući takve poslove stekli:
- do 10 godina staža osiguranja                                5 radnih dana svake 4 godine
- od 10 do 15 godina staža osiguranja                      5 radnih dana svake 3 godine
- od 15 do 20 godina staža osiguranja                      5 radnih dana svake 2 godine
- od 20 do 30 godina staža osiguranja                      7 radnih dana svake 2 godine
- preko 30 godina staža osiguranja                           7 radnih dana svake godine        

	2. Zaštita privatnosti radnika

Članak   51. 
	Poslodavac prikuplja ili obrađuje podatke o radnicima koji su potrebni radi urednog vođenja evidencija iz oblasti rada.

	  Prikupljaju se i vode ovi podaci:

		1. ime i prezime radnika,
		2. osobni identifikacijski broj OIB
		3. spol,
		4. dan, mjesec i godina rođenja,
		5. mjesto rođenja, općina, i županija,
		6. prebivalište i adresa (mjesto, općina i županija),
		7. mjesto rada (mjesto, općina i županija),
		8. zanimanje,
		9. školska sprema,
	            10. stručno obrazovanje,
 	            11. stručna sprema za obavljanje određenih poslova,
	            12. poslovi (radno mjesto) na kojem radnik radi,
	            13. radno vrijeme radnika u satima,
	            14. radni staž do zaposlenja kod ovog poslodavca,
	            15. da li je ugovor o radu sklopljen na određeno ili neodređeno vrijeme,
	            16. da li je radnik invalid rada ili umirovljenik,
	            17. zaposlenje kod drugog poslodavca,
	            18. datum zasnivanja radnog odnosa,
	            19. datum prestanka radnog odnosa,
	            20. razlog prestanka radnog odnosa.
	Prikupljaju se i obrađuju podaci o radnicima i članovima njihove obitelji čije je vođenje propisano zakonom ili posebnim propisom radi ostvarivanja  prava na radu i po osnovi rada  odnosno prava iz zdravstvenog, mirovinskog i invalidskog osiguranja.
	Za zakonito i pravilno prikupljanje, obrađivanje i dostavljanje trećim osobama podataka o radniku odgovoran je nadležni rukovoditelj, odnosno zapovjednik.

3.	Zaštita dostojanstva radnika

Članak 52. 
             Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo radnika sukladno odredbama Zakona o radu i ovog Kolektivnog ugovora.
             U cilju zaštite dostojanstva radnika poslodavac će naročito voditi računa pri donošenju odluka o uređenju radnih i sanitarnih prostorija, izboru obvezne radne odjeće, načinu kontrole radnika i imovine te pri odlučivanju o svim pitanjima uvjeta rada koji izravno ili neizravno mogu uzrokovati izloženost radnika različitim oblicima uznemiravanja.
                            
Članak 53.
             Poslodavac je dužan, uz prethodno savjetovanje sa radničkim vijećem, imenovati osobu koja je osim njega ovlaštena primati i rješavati pritužbe za zaštitu dostojanstva radnika.
             Poslodavac ili ovlaštena osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je u roku 6 (šest) dana od dostave pritužbe ispitati pritužbu i poduzeti sve potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju radi sprečavanja nastavka uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja.
             Pritužbe radnika podnose se u pisanom obliku. U slučaju usmene pritužbe radnika imenovana osoba dužna je o iznijetoj usmenoj pritužbi sastaviti zapisnik.
             U slučajevima rješavanja pritužbi radnika imenovana osoba je po zaprimljenoj pritužbi dužna omogućiti izjašnjavanje u pisanom obliku ili putem iskaza na zapisnik i osobi protiv koje je podnesena pritužba. Imenovana osoba može, radi utvrđivanja činjenica od značaja, zatražiti i pismene izjave odgovornih osoba ili drugih radnika koji imaju saznanja o uznemiravanju, a po potrebi mogu se izvesti i drugi odgovarajući dokazi.
             Prilikom provođenja radnji u postupku, davanju izjava, provjere te ispitivanja, imenovana osoba mora paziti da ne bude povrijeđeno dostojanstvo radnika ili drugih osoba koje u istom sudjeluju.
             Svi podaci koji budu utvrđeni tijekom postupka zaštite dostojanstva radnika su tajni.
             Radnik može zahtijevati da pri davanju izjave bude prisutan sindikalni povjerenik, predstavnik radničkog vijeća ili pravni zastupnik.
             Imenovana je osoba obvezna odmah poduzeti potrebne mjere radi sprečavanja daljnjeg uznemiravanja radnika. Sadržaj poduzetih radnji i mjera ovisi o okolnosti slučaja.
             Spolno uznemiravanje radnika od osoba koje su mu hijerarhijski nadređene predstavljaju tešku povredu radne obveze iz ovog kolektivnog ugovora.
             U odnosu na prikupljanje podataka i činjenica te u odnosu na poduzete mjere zaštite dostojanstva radnika imenovana osoba je obvezna štititi privatnost i dostojanstvo sudionika i doprinositi atmosferi međusobnog uvažavanja i poštivanja radnika, nezavisno od njihovog hijerarhijskog položaja u radnoj sredini. Povrede odredbi o tajnosti podataka od strane imenovane osobe za primanje i rješavanje pritužbi radnika predstavlja tešku povredu radnih obveza iz ovog kolektivnog ugovora.

VIII.  PLAĆE I NAKNADE
             
             1. Plaće
Članak  54.
	Poslodavac će radniku za obavljeni rad isplatiti plaću koja se sastoji od:
		- osnovne plaće,
		- dodatka na plaću za rad u posebnim situacijama,
		- dodatka na radni staž.
  
Članak  55. 
	Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i uobičajeni učinak je umnožak osnovice i koeficijenta složenosti poslova  radnog mjesta na kojem radnik rad, uvećan za dodatak za radni staž.

               Osnovica za izračun osnovne mjesečne plaće iznosi   386,93 eura u bruto iznosu.
Radnik ostvaruje pravo na stalni mjesečni dodatak u iznosu  od  53,09 eura. 
Radnik ostvaruje pravo na naknadu za prehranu tijekom rada u maksimalnom neoporezivom iznosu utvrđenom Pravilnikom o porezu na dohodak.
             Umnožak osnovice i koeficijenta složenosti poslova ne može biti niži od iznosa minimalne plaće u RH. 

Članak  56. 
	Koeficijenti složenosti poslova pojedinih radnih mjesta sastavni su dio ovog Kolektivnog ugovora (Prilog 1.), dok za poslove za koje nisu navedeni koeficijenti donose se Odlukom Vatrogasnog vijeća JVP Labin.

Članak  57.
	Radniku  pripada dodatak za radni staž u visini od 0,5% za svaku navršenu godinu efektivnog radnog staža.

Članak  58. 
	Koeficijent složenosti poslova za operativne radnike, zbog uvjeta rada i opasnosti na radu, povećava se za 25%.

Članak  59. 
	Osnovna plaća radnika bez stalnog dodatka povećava se za sate rada ostvarene u posebnim situacijama:
             - za noćni rad				                                       40%
	- za prekovremeni rad			                                       50%
	- za rad subotom			                                       35%
             - za rad nedjeljom		                                                    50%
             - za rad na dane blagdana i neradne dane utvrđene Zakonom       150%
             - za rad u turnusima                                                                          5%.

             Za vrijeme provedeno u pasivnom dežurstvu (pripravnost za rad) radnik ostvaruje pravo na naknadu u  iznosu od 10% satnice redovnog rada u tekućem mjesecu, za koji se obračunava naknada, za svaki sat pasivnog dežurstva.                                                                                       
Dolaskom na  intervenciju radniku započinje teći prekovremeni rad. 
	
             Dodaci iz stavka 1. ovog članka međusobno se ne isključuju.

Ukoliko postoji obostrani interes i poslodavca i radnika, radnik može koristiti slobodne sate za 
ostvarene sate prekovremenog rada u omjeru 1:1,5 (kompenzacija).
	
Članak  60.
	Plaća se isplaćuje za razdoblje koje čini kalendarski mjesec.
             Plaća se isplaćuje do 15-tog u mjesecu za protekli mjesec.
	Poslodavac će radniku, prigodom isplate plaće, uručiti pisani izračun plaće.
	Na zahtjev radnika poslodavac je obavezan iz plaće radnika obustavljati i podmirivati povremene obveze radnika prema trećim osobama, ako se njihovo dospijeće podudara s dospijećem plaće.
             Poslodavac je obvezan na zahtjev radnika, odnosno sindikata obustavljati sindikalnu članarinu.
             Radnik ima pravo izabrati banku preko koje će mu se isplaćivati plaća.

             2. Naknada plaće

Članak  61. 
             Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne plaće isplaćene u protekla tri mjeseca za razdoblje u kojem  ne radi zbog:

	- korištenja godišnjeg odmora,
	- plaćenog dopusta,
	- obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje ga je uputio poslodavac,
             - za potrebe sindikalnih aktivnosti i Radničkog vijeća,
	- drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim ugovorom ili drugim aktima.
             Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove osnovne plaće za razdoblje u kojem ne radi zbog državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom.
             Radnik ima pravo na prosječnu plaću isplaćenu mu u protekla tri mjeseca za razdoblje kada je zbog potrebe posla privremeno raspoređen u dnevnu službu.

Članak  62. 
             U slučaju odsutnosti s posla zbog bolesti do 42 dana, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini od 85% njegove prosječne plaće ostvarene u protekla tri mjeseca neposredno prije nego je započeo sa bolovanjem. 
             U slučaju bolovanja zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti radnik ima pravo na naknadu plaće u visini 100% navedene osnovice iz stavka 1. ovog članka do povratka na posao.

Članak  63.
	Za rad u Radničkom vijeću i sindikatu predstavnik radnika ima pravo na naknadu plaće za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom poslodavca  i zaposleničkog vijeća u visini prosječne satnice ostvarene za sate rada u mjesecu za koji mu pripada naknada.

Članak  64.
	Naknada plaće koju radniku isplaćuje poslodavac isplaćuje se zajedno s plaćom.

Članak  65.
	Radniku se može isplatiti stimulativni dodatak u visini od 20% njegove osnovne plaće, bez stalnog dodatka u slučajevima predviđenim posebnom odlukom poslodavca, ako su za tu namjenu osigurana posebna sredstva.
	Kriterije i mjerila za obračun stimulativnog dodatka utvrditi će poslodavac i sindikat najkasnije u roku od 3 (tri) mjeseca nakon potpisivanja ovog Kolektivnog ugovora.

IX.    OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

1.	Pravo na pomoć prigodom korištenja godišnjeg odmora (pravo na regres)

Članak  66.
	Radniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora, najmanje u visini 1/2  iznosa propisanog Pravilnikom o porezu na dohodak za prigodnu godišnju nagradu.
             Isplata regresa iz stavka 1. ovog članka izvršit će se do 30. rujna za tekuću godinu.

             3. Pravo na otpremninu

Članak  67. 

             Radniku koji nije profesionalni vatrogasac koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u visini 3 prosječne mjesečne plaće isplaćene kod poslodavca u prethodnoj godini. 
	Profesionalnom vatrogascu koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu sukladno Zakonu o vatrogastvu, ali ne manju od iznosa iz stavka 1. ovog članka.

Članak  68. 

Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na isplatu pomoći u slučaju:
     - smrti radnika - 3 prosječne neto plaće u Republici Hrvatskoj i naknadu troškova pogreba
     - smrti radnika koji izgubi život  u obavljanju ili povodom obavljanja službenog posla  - 6        prosječnih neto plaća u RH i naknadu troškova pogreba 
- smrti supružnika, djeteta ili roditelja                  - 1 prosječnu neto plaću u RH.

Pod troškovima pogreba iz stavka 1. alineje 2. ovog članka podrazumijevaju se stvarni troškovi pogreba.
Radnik  ima pravo na pomoć, jedanput godišnje po svakoj osnovi u slučaju:

-	bolovanje radnika dužeg od 90 dana 		      - 1 prosječnu neto plaću u RH
-	za invalidnost radnika                                           - 1  prosječnu neto plaću u RH,
-	za otklanjanje posljedica elementarnih nepogoda  - 1 prosječno neto plaću u RH.

Pod prosječnom netom plaćom smatra se prosječna neto plaća isplaćena u RH za proteklu godinu.

	4. Pravo na dnevnicu

Članak  69.
	Radnik koji je upućen na službeno putovanje u zemlji ima pravo na punu naknadu prijevoznih troškova, dnevnicu u iznosu najmanje u visini predviđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak (8h-12h=50%,  a više od 12h  100%) i naknadu hotelskog računa za spavanje, do tri zvjezdice.
	Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u  inozemstvu  utvrđuje se sukladno propisima  koji se primjenjuju na državne službenike i namještenike  u tijelima državne uprave i lokalne uprave i samouprave.

             5. Pravo na terenski dodatak

Članak  70.
               Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta svog prebivališta ili stalnog boravišta radnik ima pravo na terenski dodatak u visini najmanje predviđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak, ovisno o tome je li  osiguran smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

	Visinu terenskog dodatka odlukom utvrđuje poslodavac.
	Terenski dodatak se radniku isplaćuje najkasnije posljednji radni dan u mjesecu, za idući mjesec.
	Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

             6. Pravo na naknadu radi odvojenog života.

Članak 71.
	Radniku pripada naknada za odvojeni život od obitelji kada radi u sjedištu poslodavca, a obitelj mu trajno boravi izvan sjedišta poslodavca na udaljenosti preko 80 kilometara.
	Naknada za odvojeni život pripada radniku kada je upućen na službu ili na rad izvan sjedišta poslodavca, a obitelj mu trajno boravi u mjestu sjedišta poslodavca najmanje u visini utvrđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak. 

             7. Pravo na naknadu troškova prijevoza 

Članak  72. 

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim 
prijevozom.
            Naknada prijevoznih troškova isplaćuje se radniku jedanput mjesečno zajedno s isplatom plaće, prema evidenciji o prisutnosti na radu. 

             8. Pravo na naknadu za korištenje privatnog automobila u službene svrhe

Članak  73.
	Ako poslodavac radniku odobri korištenje privatnog automobila u službene svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini utvrđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak..

             9. Pravo na kolektivno osiguranje

Članak  74.
	Radnici su kolektivno osigurani od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja službe odnosno rada, kao i u slobodnom vremenu, tijekom 24 sata.
             Preslika Police osiguranja prilog je i sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora.

             10. Pravo na jubilarnu nagradu

Članak  75.
	Radniku se isplaćuje jubilarna nagrada za neprekidnu službu  (rad) kod poslodavca, ako ima navršenih:

	  5 godina   -  u visini	1,25	osnovice
	10 godina   -  u visini     1,50	osnovice  
15 godina   -  u visini	1,75   	osnovice 

20 godina   -  u visini	2,00	osnovice   
25 godina   -  u visini	2,25	osnovice   
30 godina   -  u visini	2.75	osnovice   
35 godina   -  u visini	3,25	osnovice
40 godina   -  u visini	4,25	osnovice

Osnovica za obračun visine jubilarne nagrade je najniži iznos za obračun doprinosa u Republici Hrvatskoj.
Jubilarna nagrada isplaćuje se u toku godine u kojoj je radnik ostvario pravo na nagradu, a u pravilu prigodom dana vatrogastva.
Pod neprekidnom službom, u smislu stavka 1. ovoga članka, smatra se i služba ostvarena kod pravnih prednika poslodavca. 

             11. Pravo na božićnu nagradu

Članak  76.
	Radniku pripada nagrada za božićne blagdane (Božićnica) najmanje u visini 1/2  neoporezivog iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak. 
Radniku pripada dar u naravi, najmanje u maksimalnom neoporezivom iznosu utvrđenom Pravilnikom o porezu na dohodak. 

   12.  Pravo  djeteta na dar u prigodi  Dana  Sv. Nikole

Članak  77.
	Poslodavac će svakom djetetu radnika do 15 godina starosti, osigurati dar u prigodi dana Sv. Nikole, najmanje u visini utvrđenoj Pravilnikom o porezu na dohodak.

             13. Pravo na naknadu za izum i tehničko unapređenje

Članak  78.
	Radniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko unapređenje.
	Način ostvarivanja prava iz stavka 1. ovoga članka uređuje se posebnim ugovorom radnika i poslodavca.

Članak 79. 
            Iznosi materijalna prava radnika utvrđena člancima od 66. do 78. ugovorena su u neto iznosima.

X.  ZAŠTITA RADNIKA KOJI SU PRIVREMENO ILI TRAJNO NESPOSOBNI ZA RAD
       
             1. Pravo na zadržavanje plaće

Članak 80.
            Kada se tijekom radnog vijeka radniku smanjuje njegova radna sposobnost zbog godina starosti, povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih bolesti, poslodavac je dužan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika, bez umanjenja njegove plaće, koju je ostvario u vremenu prije nego su nastupile spomenute okolnosti.
Članak 81.         
             Radnici - invalidi rada koji su stekli pravo da rade s radnim vremenom koje odgovara preostaloj radnoj sposobnosti, stekli pravo da budu raspoređeni na druge odgovarajuće poslove, odnosno radne zadatke ili rad prema preostaloj radnoj sposobnosti, te radnici kod kojih je utvrđeno postojanje neposredne opasnosti od invalidnosti, imaju pravo na naknadu plaće, od dana nastanka invalidnosti ili neposredne opasnosti od invalidnosti do rasporeda ili zapošljavanja na druge odgovarajuće poslove odnosno radno mjesto.
             Radnici - invalidi rada koji su stekli pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, imaju pravo na naknadu plaće, od dana nastanka invalidnosti do upućivanja na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, te od dana završene prekvalifikacije ili dokvalifikacije do rasporeda ili zaposlenja na odgovarajućim poslovima odnosno radnim zadacima.
             Naknada plaće radnicima iz stavka 1. i stavka 2. ovog članka utvrđuje se u visini osnovne plaće radnog mjesta na kojem je radnik do tada radio.
             Radnici koji su temeljem odluke FMIORH o invalidnosti stekli pravo na raspoređivanje na druga radna mjesta, imaju pravo na osnovnu plaću radnog mjesta na kojem je radio prije invalidnosti, ukoliko je to za njega povoljnije. 
 
Članak 82.
             Poslodavac je dužan radniku koji radi skraćeno radno vrijeme, zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu bez njegove krivnje ili zbog profesionalnog oboljenja isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima mirovinsko - invalidskog osiguranja i osnovne plaće radnog mjesta na kojem radi, ukoliko zakonom nije drugačije određeno.
Članak 83.
             Radnik kojem do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža ili života, zadržava do odlaska u mirovinu najmanje plaću koju je ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute okolnosti, uz uredno i savjesno obavljanje poslova i rezultate rada primjerene njegovoj dobi.
             Plaća radnika iz stavka 1. ovog članka uvećava se u razmjeru s rastom prosječnih plaća kod poslodavca.

2. Privremena nesposobnost za rad

2.1. Zabrana otkazivanja ako je privremena nesposobnost uzrokovana ozljedom na 
radu  ili profesionalnom bolešću

Članak 84.
             Dok je radnik koji je pretrpio ozljedu na radu ili obolio od profesionalne bolesti privremeno nesposoban za rad zbog liječenja ili oporavka, poslodavac mu ne može otkazati ugovor o radu.
             Zabrana otkaza ne utječe na prestanak ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme.

                       2.2. Pravo povratka na prethodne ili odgovarajuće poslove

Članak 85.
             Radnik koji je bio privremeno nesposoban za rad zbog ozljede ili bolesti, a kojeg nakon liječenja, odnosno oporavka, ovlaštena osoba ili tijelo utvrdi da je sposoban za rad, ima se pravo vratiti na poslove na kojima je prethodno radio ili na druge odgovarajuće poslove, ako su poslovi na kojima je do tada radio ukinuti.

                       2.3. Obveza obavješćivanja o privremenoj nesposobnosti za rad  

Članak 86.
             Radnik je dužan što je moguće prije obavijestiti poslodavca o privremenoj nesposobnosti za rad, a najkasnije u roku od tri dana, dužan mu je dostaviti liječničku potvrdu o privremenoj nesposobnosti za rad i njenom očekivanom trajanju.
             Potvrdu iz stavka 1. ovog članka dužen je radniku izdati ovlašteni liječnik.

            Ako zbog opravdanih razloga radnik nije mogao ispuniti obvezu iz stavka 1. ovog članka, dužan je to učiniti što je moguće prije, a najkasnije u roku od tri dana od dana prestanka razloga koji ga je u tome onemogućavao.

             3. Trajno smanjena radna sposobnost
                     
  3.1. Pravo zaposlenja na drugim poslovima 

Članak 87.
            Ako ovlaštena osoba odnosno tijelo, ocijeni da kod radnika postoji smanjena radna sposobnost ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, poslodavac je dužan, uzimajući u obzir nalaz i mišljenje ovlaštene osobe, odnosno tijela, u pisanom obliku ponuditi radniku druge poslove za koje je on sposoban , a koji što je više moguće, moraju odgovarati poslovima na kojima je radnik prethodno radio.
             Radi osiguranja takvih poslova, poslodavac je dužan prilagoditi poslove sposobnostima radnika, po potrebi izmijeniti raspored radnog vremena, odnosno poduzeti sve raspoložive mjere da radniku iz stavka 1. ovog članka osigura odgovarajuće poslove.
             Propisima o mirovinsko i invalidskom osiguranju, utvrđuje se koja je osoba, odnosno tijelo, ovlašteno ocjenjivati radnu sposobnost zaposlenika.

                        3.2. Otkaz u slučaju smanjene radne sposobnosti ili neposredne
                                              opasnosti od nastanka invalidnosti 

Članak 88.
            Poslodavac može otkazati radniku kod kojega postoji smanjena radna sposobnost ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, samo uz prethodnu suglasnost Radničkog vijeća , odnosno sindikata.
            Radničko vijeće, odnosno sindikat dati će poslodavcu suglasnost na otkaz ugovora o radu, ako poslodavac dokaže da je poduzeo sve što je u njegovoj moći da radniku iz stavka 1. ovog članka osigura odgovarajuće poslove, odnosno ako dokaže da je radnik odbio prihvatiti raspored na druge poslove koji odgovaraju njegovim sposobnostima, u skladu s nalazom i mišljenjem ovlaštene osobe, odnosno tijela.

             5. Otpremnina u slučaju ozlijede na radu ili profesionalne bolesti

                                                                          Članak 89.
            Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, ili je obolio od profesionalne bolesti, a koji nakon završenog liječenja ili oporavka ne bude vraćen na rad, ima pravo na otpremninu najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu inače pripadao.

XI.      PRESTANAK UGOVORA O RADU

             1. Način prestanka ugovora o radu
Članak  90.
		Ugovor o radu prestaje:

		1. smrću radnika,
		2. istekom vremena na koje je sklopljen ugovor o radu,
		3. kada radnik navrši 65 godina života i 15 godina staža osiguranja,
		4. dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog nesposobnosti za rad,
		5. sporazumom radnika i poslodavca,
		6. otkazom,
		7. odlukom nadležnog suda,
		8. kada radnik ostvari uvjete za umirovljenje.

             2. Sporazum o prestanku ugovora o radu

Članak  91.
             Ponuda za sklapanje sporazuma o prestanku ugovora o radu može dati radnik i poslodavac.
             Sporazum o prestanku ugovora o radu zaključuje se u pismenom obliku i sadrži osobito:
		- podatke o strankama i njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,
		- datum prestanka ugovora o radu.
	Sporazum o prestanku ugovora o radu potpisuju radnik i Zapovjednik, odnosno osoba koju on za to ovlasti.

             3. Otkaz ugovora o radu
Članak  92.
	Ugovor o radu mogu otkazati poslodavac i radnik.

                       3.1.  Redoviti otkaz ugovora o radu

Članak  93.
	Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz ugovoreni otkazni rok ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:
	- ako prestane potreba za obavljanje određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovan otkaz),
	- ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti  (osobno uvjetovani otkaz),  ili 
	- ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika).

Članak  94.
	Poslovno i osobno uvjetovan otkaz dopušten je samo ako poslodavac ne može zaposliti radnika na nekim drugim poslovima ili ako poslodavac ne može obrazovati ili osposobiti radnika za rad na nekim drugim poslovima.
	Pri odlučivanju o poslovno i osobno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koja terete radnika.
	O prijedlogu poslovno ili osobno uvjetovanog otkaza poslodavac je dužan izvijestiti nadležno tijelo u skladu sa zakonom i kolektivnim ugovorom, radi utvrđivanja mogućnosti sklapanja sporazuma s drugom javnom vatrogasnom postrojbom na teritoriju Županije Istarske o preuzimanju radnika za čijim je radom prestala potreba.
Članak 95.
	Poslodavac može redovito otkazati radniku ako utvrdi da je radnik svojim ponašanjem ili radom povrijedio obveze iz radnog odnosa, a osobito zbog razloga navedenih u ovom Kolektivnom ugovoru.
	Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem radnika, poslodavac je dužan radnika pismeno upozoriti na obveze  iz radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza za slučaj nastavka kršenja tih obveza.
	Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu.                             

                       3.2. Redoviti otkaz radnika
Članak  96.
	Radnik može otkazati ugovor o radu ne navodeći za to razlog.
	Kad otkazuje radnik, otkazni rok iznosi  najviše mjesec dana, jedino ako se radnik i poslodavac  ne dogovore drukčije.

                       3.3. Izvanredni otkaz
Članak  97.
	Poslodavac i radnik mogu otkazati ugovor sklopljen na neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja propisanog ili ugovorenog otkazanog roku  (izvanredni otkaz), ako zbog osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovorenih strana,  nastavak radnog odnosa nije moguć.

Članak  98.
	Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku od petnaest dana od dana saznanja  za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.
Članak  99.
	Prije izvanrednog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem ili radom radnika poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog  kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

                       3.4. Redoviti otkaz ugovora o radu na određeno vrijeme

Članak  100.
             Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme može se redovito otkazati samo ako je takva mogućnost i otkazivanja predviđena ugovorom.

                       3.5. Oblik, obrazloženje i dostava otkaza te tijek otkaznog roka

Članak 101.
             Otkaz mora imati pisani oblik.
	Poslodavac mora u pisanom obliku obrazložiti otkaz.
	Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.
	Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza.
	Otkazni rok ne teče za vrijeme trudnoće, korištenja porodnog dopusta, dopusta za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju, korištenja prava na rad u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja, korištenja posvojiteljskog dopusta, privremene nesposobnosti za rad, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, vojne službe, te u drugim slučajevima opravdane nenazočnosti radnika na radu, određenim zakonom.
Članak 102.
	Namjeru da otkaže određeni ugovor o radu zapovjednik je dužan priopćiti sindikatu i   Radničkom vijeću i dostaviti mu obrazloženi prijedlog odluke o otkazu, te je dužan o toj odluci savjetovati se sa Radničkim vijećem u slučaju, na način i pod uvjetima propisanim Zakonom o radu.
             
             4. Otkazni rok
Članak  103.
	U slučaju redovitog otkaza otkazni rok se određuje ovisno o vremenu provedenom u  radnom odnosu kod istog poslodavca:
	- dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno manje od godinu dana,
	- mjesec dana ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavaca proveo neprekidno godinu dana,
	- dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno dvije godine,
	- tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno pet godina,
	- četiri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavaca proveo neprekidno deset godina,
	- pet mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno petnaest godina,
	- šest mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno dvadeset i više  godina,
	Kao staž kod istog poslodavca smatra se neprekidni radni staž proveden u profesionalnom vatrogastvu, bez obzira na promjenu ustanove.

Članak 104.
	Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz naknadu plaće, odsustvovati s rada osam sati tjedno radi traženja novog zaposlenja. 
	Ako radnik na zahtjev poslodavca prestane raditi prije isteka propisanog ili ugovorenog otkaznog roka, poslodavac mu je dužan isplatiti  naknadu plaće i priznati sva ostala prava  kao da je radio do isteka otkaznog roka.                 

             5. Otpremnina
Članak  105. 

	Radniku kojem se otkazuje ugovor o radu sklopljen na neodređeno vrijeme, nakon najmanje dvije godine neprekidnog rada, ima pravo na otpremninu, osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih ponašanjem radnika.
	U slučaju kad radnik ima pravo na otpremninu, njezina visina određuje se u iznosu od  65% prosječne mjesečne plaće isplaćene radniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada kod poslodavca.

XII. OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ RADNOG ODNOSA

Članak  106.
	Sve odluke u svezi s ostvarivanjem prava i obveza iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom donosi nadležni rukovoditelj ili osoba koju on ovlasti pisanom punomoći.

Članak  107.
	Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može, u roku od petnaest dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od poslodavca  ostvarivanje tog prava.
	Ako poslodavac u roku od petnaest dana od dostave zahtjeva radnika iz stavka  1.  ovoga članka ne udovolji tom zahtjevu, radnik može u daljnjem roku od petnaest dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.
	Rokovi iz stavka  1.  i  2. ovoga članka ne odnose se na potraživanje naknade štete ili druga novčana potraživanja iz radnog odnosa.
		
Članak  108.
	Dostavljanje odluka, obavijesti i drugih pisanih akata u svezi s ostvarivanjem prava i obveza radnika obavlja se, u pravilu, neposrednim uručivanjem radniku.
	Radnik će svojim potpisom na primjerku odluke ili dostavnici, s naznakom dana primitka potvrditi primitak akata.
	Radniku se odluka može dostaviti i preporučeno putem pošte na adresu koju je prijavio poslodavcu.
	U slučaju odbijanja primitka ili nepoznate adrese radnika, dostava se obavlja isticanjem odluke na oglasnoj ploči poslodavca. 
	Istekom roka od osam dana od dana isticanja odluke na oglasnoj ploči smatra se da je dostava obavljena.
	Ako radnik ima punomoćnika, dostava se obavlja osobi koja je određena za punomoćnika.

Članak  109.
	Odluke poslodavca koje se dostavljaju radniku trebaju sadržavati uputu o pravu na podnošenje zahtjeva za zaštitu prava ili naznaku da je odluka konačna.

XIII.   POVREDE OBVEZE IZ RADNOG ODNOSA

Članak  110.
	Lakše povrede radne discipline jesu:
		- neopravdano zakašnjenje na rad  ili odlazak s radnog mjesta u toku i prije isteka 
		  radnog vremena,
		- neopravdani izostanak s rada u trajanju od jednog dana
		- neopravdano i nekvalitetno izvršavanje radnih zadataka, kao posljedica nemarnosti
                            radnika,
		- nekorektan odnos prema radnicima i prema strankama za vrijeme rada,
		- neuredno držanje dokumenata, materijala i sredstava za rad,
		- neprenošenje radnog iskustava na mlade radnike i pripravnike  ili ne pružanje
                            stručne pomoći drugim radnicima u izvršavanju njihovih radnih zadataka,
		- odbijanje suradnje s drugim radnicima zbog osobne netrpeljivosti ili drugih
                             neopravdanih razloga,
		- nepropisno nošenje odore,
		- svaka radnja odnosno propuštanje radnje koja otežava pravilno funkcioniranje radne
                            discipline, a koja se s obzirom na odsutnost posljedice ili neznatne posljedice, ne
                            može okvalificirati kao teža povreda radne discipline.

Članak  111.
	Teže povrede radne discipline jesu:
		- zloupotreba položaja ili prekoračenje službenog ovlaštenja,
		- povreda dužnosti čuvanja službene tajne,
                          - povreda propisa kojima se uređuje rad službe kao i propisa o nošenju službene
                            odjeće i oznaka,
		- nesavjesno obavljanje službe,
		- nepoduzimanje ili nedovoljno poduzimanje propisanih mjera,
		- svaka radnja ili propuštanje radnje u namjeri da se onemogući ili oteža brzo i
                            pravilno funkcioniranje službe,
		- odbijanje izvršenja službenog zadatka,
		- neopravdano izostajanje s posla preko jednog dana,
		- nedolično ponašanje u službi,
		- ponavljanje lakših povreda radne discipline,
		- neizvršavanje ili nesavjesno, neopravdano i nemarno izvršavanje radnih zadataka,
		- davanje netočnih podataka ako je to bilo od  utjecaja za donošenje odluke nadležnih
                            organa, ili su time nastale druge štetne posljedice,
		- ne udovoljavanje zahtjevu ovlaštenih organa ili organizacija odnosno nedostavljanje
                            traženih podataka, isprava i sl.
		- neovlaštena posluga sredstvima povjerenim djelatnicima za izvršavanje poslova,
		- dolazak na rad u pijanom stanju ili upotreba alkohola ili drugog narkotičkog
                            sredstva za vrijeme rada, koje smanjuje sposobnost za rad,
		- izazivanje nereda ili tuče na radnom mjestu,
		- netočno evidentiranje i prikazivanje rada, u namjeri da se za sebe ili drugoga
                            pribavi neosnovani udio u dohotku,
		- prikrivanje oštećenja sredstava za rad,
		- prikrivanje izvršenja povrede radne discipline,
		- netočno evidentiranje i prikazivanje rezultata rada  u namjeri da se za sebe ili za
                            drugog neosnovano pribavi udio u raspodjeli plaće po periodičnom obračunu koji
                             nije ostvario radom,
		- odbijanje da se pruži pomoć radniku u ostvarivanju njegovih prava i obveza iz
                             radnog odnosa,
		- obavljanje poslova za vrijeme bolovanja koji otežavaju ozdravljenje i
                            osposobljavanje za rad.

		Prijedlog za pokretanje i vođenje disciplinskog postupka za teže povrede radne discipline podnosi zapovjednik ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 112.
	Zbog povrede radne discipline radniku se mogu izreći ove mjere:
		1. Javna opomena,
		2. Novčana kazna,
		3. Prestanak radnog odnosa.

Članak 113.
	Novčana kazna može se izreći za teže povrede radne discipline.
	Novčana kazna može se izreći najviše u visini 15%  plaće radnika, u trajanju od jednog mjeseca do šest mjeseci. Plaća radnika ostvarena u mjesecu u kojem  je odluka izrečena, uzima se kao osnovica za utvrđivanja visine novčane kazne.

Članak  114.
	Iznimno, novčana kazna može se izreći i za lakšu povredu discipline.
             Novčana kazna iz stavka  1.  ovoga članka može se izreći najviše u visini do 10%  plaće radnika u trajanju od jednog mjeseca. 

Članak  115.
	Rješenje o novčanoj kazni iz članka 114. donosi Zapovjednik.

Članak  116.
	Rješenje za težu povredu radne discipline donosi  Vatrogasno vijeće postrojbe na prijedlog zapovjednika.

XIV. RADNIČKO VIJEĆE, SINDIKAT  I  SKUP RADNIKA

Članak  117.
	Poslodavac će, ako radnici odluče utemeljiti Radničko vijeće, osigurati potrebne uvjete za rad Radničkog vijeća.
	Pobliži uvjeti za rad Radničkog vijeća uredit će se sporazumom između Radničkog vijeća i poslodavca.
Članak  118.
	Ako radnici ne utemelje Radničko vijeće, njegova prava sukladno Zakonu o radu ima sindikalni povjerenik.
Članak 119.
            Radnici imaju pravo organizirati se u sindikat, radi zaštite svojih prava i interesa kod poslodavca u skladu sa odredbama zakona.
Članak 120.
            Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu svih prava iz područja sindikalnog organiziranja.
            Pod povredom prava na organiziranje u smislu stavka 1. ovog članka smatra se pogodovanje od strane poslodavca jednom sindikatu ili vršenje pritiska na radnike da se učlane u određeni sindikat ili iz člane iz sindikata.
Članak 121.
             Sindikat kod poslodavca djeluje u skladu sa zakonom i odredbama ovog Kolektivnog ugovora.  Sindikat može izabrati sindikalne predstavnike, odnosno povjerenike, koji će ih zastupati kod poslodavca i brinuti se za zaštitu interesa radnika.
             Sindikalnom predstavniku ili povjereniku dopušten je pristup kod poslodavca u svim važnim pitanjima od interesa za radnike.
             Sindikalni predstavnik ili povjerenik prati izvršenje i realizaciju svih odredaba ovog Kolektivnog ugovora.
Članak 122.
            U cilju promicanja sindikalnog djelovanja i zaštite prava radnika, članovi izvršnog tijela sindikata imaju pravo na ukupan  sindikalni rad u toku radnog vremena od po 3 sata po članu sindikata godišnje.
            Za vrijeme sindikalnog rada članovi izvršnog tijela sindikata imaju pravo na naknadu plaće kao da rade.

Članak 123.
            Poslodavac je obvezan omogućiti odsustvovanje s rada predstavnicima sindikata uz naknadu plaće do 7 radnih dana u tijeku kalendarske godine, radi obavljanja sindikalnih aktivnosti, savjetovanja i seminara u organizaciji sindikata. 
Članak 124.
            Poslodavac se obvezuje  bez naknade troškova sindikatu osigurati slijedeće:
- prostor za rad i održavanje sindikalnih sastanaka,
- stručne, tehničke i administrativne poslove,
- obračun, naplatu i dostavu sindikalne članarine, a prema popisu članstva,
- obustavu sindikalnih kredita,
- pravo na uporabu telekomunikacijskih i ostalih tehnoloških dostignuća iz djelokruga rada poslodavca (telefon, telefaks, fotokopirni aparat, PC, i sl.)
- slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjelu sindikalnog tiska,
- slobodu sveukupnog sindikalnog rada.

Članak 125.
             Sindikalnom povjereniku poslodavac ne može bez suglasnosti sindikata otkazati Ugovor o radu, uvrstiti ga u višak radnika,  te ga staviti u drugi nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike i to za vrijeme obnašanja dužnosti i jednu godinu po njenom isteku.

Članak 126.
             Sindikalnog povjerenika koji tu dužnost obnaša uz naknadu plaće, poslodavac je dužan po isteku obnašanja dužnosti rasporediti na drugo radno mjesto najmanje iste grupe složenosti poslova.

Članak 127.
             Poslodavac je dužan primiti i saslušati sindikalnog povjerenika kada on to zatraži i dati mu sve raspoložive informacije važne za gospodarski i socijalni položaj zaposlenika.

Članak 128.
             Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalnih aktivnosti, te službenog puta u svezi sindikalne aktivnosti smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.
             Prijavu o ozljedi na radu iz stavka 1. ovog članka ovjerava poslodavac ili osoba koju on ovlasti.

XV.  NAKNADA ŠTETE

       1. Odgovornost radnika
Članak  129.
	Radnik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz krajnje nepažnje uzrokuje štetu poslodavcu, dužan je štetu nadoknaditi.
	Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki je radnik odgovoran za dio štete koju je uzrokovao.
	Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koji je on uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.
	Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom s umišljanjem, za štetu odgovaraju solidarno.
Članak  130.
	Visina štete utvrđuje se na osnovi cjenika ili knjigovodstvene vrijednosti stvari, a ako ovih nema, procjenom vrijednosti oštećenih stvari putem vještačenja.

Članak  131.
	Radnika će se djelomično ili potpuno osloboditi plaćanja naknade štete za koju je odgovoran, pod uvjetom da šteta nije učinjena namjerno, da radnik do tada nije uzrokovao štete, te da je poduzeo sve da se šteta ukloni:
	- ako se šteta može u cijelosti ukloniti radom kod poslodavca i sredstvima rada poslodavca ili
	- ako je radnik u teškoj materijalnoj situaciji, a naknada štete bi ga posebno teško pogodila ili
	- ako se radi o invalidu, starijem radniku ili samohranom roditelju ili skrbniku ili
	- ako se radi o manjoj šteti.

2.	Odgovornost poslodavca

Članak  132.
	Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, poslodavac je dužan radniku nadoknaditi štetu prema općim propisima obveznog prava.
	Pravo na naknadu štete iz stavka  1. ovoga članka odnosi se i na štetu koju je poslodavac uzrokovao radniku povredom njegovog prava iz radnog odnosa.

XVI.  PRIJELAZNE  I  ZAVRŠNE ODREDBE

Članak  133.
             Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme.
             Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom potpisivanja, a objavljuje se na oglasnoj ploči poslodavca.
	Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se od  01.06.2024. godine.

Članak  134.
	Izmjene i dopune ovog Kolektivnog ugovora donose se na način propisan Zakonom o radu za njegovo donošenje.

Članak  135.
             Ovaj Kolektivni ugovor može se otkazati.
             Otkazni rok iznosi 30 dana.
             Stranka koja otkazuje ugovor će najmanje 20 dana prije isteka otkaznog roka pokrenuti pregovore o njegovoj obnovi.

Članak  136.
             Ukoliko troškovi života porastu iznad 3%, prema podacima Državnog zavoda za statistiku, obveza je stranaka ovog Kolektivnog ugovora da odmah pristupe pregovorima za utvrđivanje nove osnovice za obračun plaće.  

Članak 137.   
             Ugovorne strane osnivaju zajedničko povjerenstvo za tumačenje ovog ugovora u roku od 30 dana od njegovog potpisivanja.
             Povjerenstvo ima 5 članova, od kojih svaka ugovorna strana imenuje po 2 člana, a 1 člana imenuju zajedničko obje ugovorne strane.
             Članovi između sebe biraju predsjednika povjerenstva.
             Povjerenstvo  za tumačenje ovog Ugovora:
                   - daje tumačenje odredbi ovog Ugovora
                   - prati izvršavanje ovog Ugovora i izvještava obje strane o provedbi i kršenju Ugovora.
             Povjerenstvo za tumačenje donosi svoje odluke većinom glasova svih članova.
             Na zahtjev jedne od ugovornih strana ili Poslodavca, Povjerenstvo je dužno dati tumačenje ovog Ugovora u roku od 30 dana.   

                                   
Članak 138.
             Ovaj Kolektivni ugovor sačinjen je u pet istovjetnih primjeraka od kojih po dva zadržava svaka ugovorna strana, a jedan se dostavlja Uredu za gospodarstvo Istarske županije.
             Kolektivni ugovor se objavljuje na način propisan Pravilnikom ministra nadležnog za rad.

                Za poslodavca:                                                      Za Sindikat Istre, Kvarnera i Dalmacije:
                                 
GRAD LABIN
Gradonačelnik                                                            
Valter Glavičić                                                                 Sindikalni povjerenik SP JVP Labin
                                                                                                    Predrag Rogić

_______________________________                                     ________________________________

OPĆINA PIĆAN
Načelnik
Dean Močinić

_______________________________
                                                               
OPĆINA RAŠA
Načelnik
Leo Knapić

_______________________________
OPĆINA SVETA NEDELJA
Načelnica
Irene Franković

_______________________________

JVP LABIN
Zapovjednik
Saša Stepančić

_______________________________

Prilog 1.

TARIFNI PRILOG KOLEKTIVNOG UGOVORA

Redni
broj	
Naziv radnog mjesta	Koeficijent	
1.	Vatrogasac - zapovjednik vatrogasne postrojbe		
2.	Vatrogasac - zamjenik zapovjednika postrojbe 		
3.	 Vatrogasac - voditelj vatrogasne smjene	3.04	
4.	Vatrogasac - voditelj vatrogasne desetine	2.87	
5.	Vatrogasac - voditelj vatrogasne skupine	2.70	
6.	Vatrogasac - vozač vatrogasnog vozila	2.70	
7.	Vatrogasac	2.53	
8.	Vatrogasac - operativni dežurni	2.70	
9.	Vatrogasac - vatrogasni pripravnik	2.02	
10.	Voditelj financijsko - računovodstvenih i općih poslova		
11.	Stručni suradnik za računovodstvo i opće poslove		
12.	Spremačica	2.20